Arūnas GUDINAVIČIUS. Žengiant į skaitmeninį amžių: skaitmeninės knygos Lietuvos istorijos tematika 1998–2008 m.

Vilniaus universiteto Knygotyros ir dokumentotyros institutas; Universiteto g. 3, LT-01513 Vilnius, Lietuva; el. paštas arunas.gudinavicius@gmail.com

Anotacija. Straipsnyje analizuojama skaitmeninių knygų Lietuvos istorijos tematika leidyba 1998–2008 m. Nagrinėjama leidybos raida, išskiriami jos etapai. Suformuluojama skaitmeninės knygos sąvoka, aptariamos dažniausiai naudojamos laikmenos, tiražai, išskiriami svarbiausi leidėjai, tiriami piratavimo mąstai.

Prasminiai žodžiai: skaitmeninė knyga, skaitmeninė leidyba, piratavimas, istorija

Įvadas

1997 m. pasaulyje laikomi skaitmeninės informacijos vartojimo eros pradžia[1]. Lietuvoje skaitmeninės informacijos vartojimo ir leidybos tyrimų nėra daug. 2000 m. skaitmeninių periodinių leidinių, platinamų per WWW leidybą tyrė L. Šarlauskienė[2]. 2001 m. apie elektroninių išteklių leidybą rašė R. Varnienė ir A. Vaškevičienė[3]. 2006 m. P. Pečiuliauskienė tyrė elektroninių vadovėlių naudojimą aukštųjų mokyklų edukacinėje praktikoje[4]. Publikuotų dokumentų statistinę apskaitą fiksuoja Lietuvos nacionalinė M. Mažvydo biblioteka[5] (toliau LNB).

Straipsnio tyrimo objektas – Lietuvoje lietuvių kalba išleistų skaitmeninių knygų (neperiodiniai leidiniai) istorinė tematika.

Straipsnio tikslas – apžvelgti skaitmeninių knygų istorine tematika leidybos raidą. Tikslui pasiekti keliami šie uždaviniai: suformuluoti skaitmeninės knygos apibrėžimą, išanalizuoti leidybai naudojamas laikmenas, tiražų dydžius, piratavimo apimtis, įvardyti didžiausius leidėjus, įvertinti ir nustatyti skaitmeninių leidinių leidybos tendencijas bei perspektyvas.

Tyrimo šaltinis – LNB elektroniniai ištekliai (suregistruoti išleisti skaitmeniniai leidiniai). Tyrime naudojami šaltinių analizės, matematinės statistikos metodai, skaičiuoti procentų dažniai.

[1] Arnold, S. E., Arnold, E. S. Vectors of change: electronic information from 1977 to 2007. Online, 1997, t. liepa / rugpjūtis, p. 18–33.

[2] Šarlauskienė, L. Lietuvos elektroninių periodinių leidinių, platinamų per WWW, leidyba. Knygotyra, 2000, t. 36, p. 148-155.

[3] Varnienė, R., Vaškevičienė, A. Elektroninių išteklių leidyba ir ilgalaikis išsaugojimas, 2001 [žiūrėta 2010 m. sausio 24 d.]. Prieiga internete:

[4] Pečiuliauskienė, P. Spausdintinių ir elektroninių vadovėlių naudojimas aukštųjų mokyklų edukacinėje praktikoje. Pedagogika, 2006, t. 83, p. 195–199.

[5] www.lnb.lt

Skaitmeninė ar elektroninė knyga?

Lietuvių kalboje terminai elektroninė knyga ir skaitmeninė knyga vartojami kaip sinonimai, nors, anot R. Laužiko, „elektroninis tai ne tas pats, kas skaitmeninis“[6]. Atlikę nedidelį tyrimą matome, kad gerokai dažniau vartojamas, o kartu ir populiaresnis yra terminas elektroninė knyga. Jis paminėtas maždaug 30800 rezultatų Google.lt paieškos sistemoje, o terminas skaitmeninė knyga pasitaikė tik maždaug 3470 kartų[7].

Tad koks skirtumas tarp elektroninės ir skaitmeninės knygos? Terminas elektroninė knyga apibūdina knygas, kuriose informacija pateikta analoginiu arba skaitmeniniu būdu ir kurioms perskaityti reikalingas įrenginys, naudojantis elektrą. Skaitmeninė knyga – tai knyga, kurioje visa informacija užkoduota tik skaitmeniniu būdu. Taigi terminas skaitmeninė knyga aprėpia tik dalį elektroninių knygų populiacijos. Nors elektroninė knyga teoriškai gali būti ne skaitmeninė (kai duomenys užfiksuoti analoginiu būdu), šiuolaikiniame technologijų pasaulyje tokių pavyzdžių beveik nepasitaiko. Elektroninės, bet ne skaitmeninės knygos, pavyzdys galėtų būti balsu skaitoma garsinė knyga, įrašyta į jau praktiškai nebenaudojamą kompaktinę garso kasetę arba vinilinę plokštelę. Tokia knyga būtų skaitoma elektroniniu prietaisu – magnetofonu ar patefonu.

Taigi abu terminai yra vartotini ir, nors nėra sinonimai, daugeliu atvejų apibūdina tą patį objektą. Moksliniuose darbuose kalbant apie skaitmenines knygas siūloma vartoti siauresnį ir tikslesnį skaitmeninės knygos terminą.

[6] Laužikas, R. Diskusija: Skaitmeninis ar elektroninis? Knygotyra, 2008, t. 51. p. 275-279.

[7] Google.lt paieškos sistema. [žiūrėta 2010 m. sausio 13 d.]. Prieiga internete:

Skaitmeninės knygos sąvoka

Anglų kalboje apibūdinant skaitmeninę knygą sinonimiškai vartojami terminai e-book ir electronic book. Aiškinamieji žodynai terminą electronic book apibūdina kaip knygą, išleistą elektroninės formos, pavyzdžiui, internete arba kompaktiniame diske ir neatspausdintą popieriuje[8]. Arba siauresnė prasmė – tai elektroninė spausdintos knygos versija, kuri gali būti skaitoma kompiuteriu arba specialiai tam skirtu nešiojamuoju skaitytuvu[9].

Lietuviškų terminų aiškinamuosiuose žodynuose termino skaitmeninė knyga apskritai nėra. Enciklopedinis kompiuterijos žodynas elektroninę knygą apibūdina kaip knygą, parengtą skaitmeninio pavidalo ir skaitomą kompiuterio ekrane[10].

Lietuvos standartizacijos departamento Terminų duomenų bazėje terminas elektroninė knyga apibrėžiamas taip: „Skaitmeninis licencijuotas arba nelicencijuotas dokumentas, kuriame vyrauja paieškai tinkamas tekstas ir kuris gali būti laikomas spausdintinės knygos (monografijos) analogu.“ Čia dar randamas terminas elektroninės knygos ir įvairialypės aplinkos priemonės – sukaupta informacija gali būti išreikšta tekstu, vaizdu ir (arba) garsu; multimedijos dokumentas – dokumentas, skirtas interaktyviam naudojimui, kuriame derinama įvairi informacinė medija, tekstas, grafika, fotografija, vaizdas, garsas, skaitmeninė forma“[11].

Vienintelis lietuviškoje mokslinėje literatūroje rastas skaitmeninės knygos apibrėžimas: „Skaitmeninė knyga yra autorių susisteminta, struktūruota, leidybos specialistų suredaguota, apipavidalinta ir pagal tam tikrus reikalavimus skaitmeniniu formatu laikmenoje – plokštelėje, kompiuteryje, specialiame skaitytuve arba kompiuteriniuose tinkluose – pateikta semantinė informacija“[12].

Taigi sąvoka skaitmeninė knyga yra plati, apimanti didelę leidinių populiaciją, aprėpianti ir visiškai skirtingus informacijos teikimo ir supratimo lygius. Šiuolaikines skaitmenines knygas pagal pateikiamos informacijos pobūdį ir peržiūrai reikalingus įrenginius galima suklasifikuoti į du tipus:

1. Skaitmeninė knyga, kaip tekstinė skaitmeninė informacija, skirta skaityti specialiu skaitmeninių knygų skaitytuvu (bet įdiegus specialią programinę įrangą gali būti skaitoma ir kompiuteriu ar išmaniuoju telefonu).

Tokias knygas paprastai sudaro tik statinis tekstas (kartais ir iliustracijos) ir turi vieną tikslą – pakeisti spausdintą laikmeną į skaitmeninę[13].

2. Skaitmeninė knyga, kaip sudėtinga savarankiška programa, duomenų bazė su multimedijos ištekliais ir tam tikra informacijos pateikimo architektūra, galinti atvaizduoti ir pateikti ne tik tekstą ir iliustracijas (kaip spausdintoje knygoje), bet ir garsus, judančius vaizdus, jų sintezę (hipertekstas), informaciją apie turinį, metaduomenis, taip pat įgalinančią daugybę savitų jos skaitymo būdų ir kelių.

Šio tipo skaitmeninės knygos gali būti skaitomos tik kompiuteryje. Jų tikslas yra ne popierinės laikmenos pakeitimas skaitmenine, o informacijos pateikimo būdų išplėtimas, naudojant ir susiejant tekstą, vaizdą, garsus, judančius vaizdus, hipertekstą ir interaktyvumo galimybes. Tokias knygas galima vadinti ir skaitmeninėmis multimedijos knygomis.

Šiame straipsnyje bus kalbama apie abiejų tipų skaitmenines knygas.

[8] Cambridge Advanced Learner's Dictionary, [žiūrėta 2010 m. sausio 13 d.] Prieiga internete: <http://dictionary.cambridge.org/>

[9] Oxford Dictionary of English, antras papildytas leidimas. Red. Soanes C., Stevenson A. Oxford: Oxford University Press, 2007, 1728 p.

[10] Dagienė, A., Grigas, G., Jevsikova, T. Enciklopedinis kompiuterijos žodynas. II-as papildytas leidimas. Vilnius, 2008, 652 p.

[11] Lietuvos standartizacijos departamento Terminų duomenų bazė, [žiūrėta 2010 sausio 13 d.]. Prieiga internete: <http://www.lsd.lt/standards/term_search.php>

[12] Kaunas, D. Skaitmeninė knyga. Knygotyra: vadovėlis, red. sud. D. Kaunas ir kt. Vilnius, 2006, p. 215-226.

[13] Česnavičienė, B. Elektroninių knygų tipologija. Informacijos mokslai, 2000, t. 14. p. 90-97.

Skaitmeninės knygos istorine tematika

Skaitmeninės knygos istorine tematika tirti buvo atrenkamos naudojantis LNB Lietuvos integralios bibliotekų informacijos sistemos (LIBIS) suvestiniu katalogu[14]. Pasirinktas laikotarpis nuo 1998 m. (tais metais užregistruotos pirmosios kompaktinės plokštelės Nacionalinės spaudos archyve[15]) iki 2008 m. Paieškos sistemos suvestiniame kataloge pasinaudojus filtru „elektroniniai ištekliai“ buvo atrinktos tik skaitmeninės knygos. Vėliau peržiūrint paieškos rezultatus buvo paliktos tik neperiodinės skaitmeninės knygos, išleistos nešiojamose laikmenose – kompaktinėse plokštelėse (CD-ROM, DVD-ROM), USB laikmenose ar skaitmeninių knygų skaitytuvams skirtos knygos. Taigi į tyrimą nebuvo įtraukti periodiniai skaitmeniniai leidiniai ir knygos, prieinamos tik internetiniais tinklais (on-line). Atrinktos tik lietuvių kalba (filtras: „lietuvių kalba“) ir Lietuvoje (filtras: „išleidimo šalis Lietuva“) išleistos knygos. Istorinei tematikai buvo priskirtos tokios knygos, kurios bibliografinio įrašo grafoje „tema“, turėjo įrašus „istorija“ ir „Lietuva“.

Pagal anksčiau minėtus kriterijus tirti buvo atrinktos 43 skaitmeninės knygos istorine tematika (žr. 1 lentelę).

1 lentelė. Lietuvių kalba 1998–2008 m. Lietuvoje išleistos skaitmeninės knygos kompaktinėse plokštelėse (istorine tematika)

Nr.

Autorius
Pavadinimas
Leidėjas
Metai
Laikmena
Tiražas

1.

E. Jovaiša
Žvilgsnis į „Aukso amžių“. Baltai pirmaisiais amžiais po Kristaus
Vilnius: Elektroninės leidybos namai
1998
1 CD-ROM

2.

E. Jovaiša, projekto vadovas; A. Gudinavičius, projekto sistema, programavimas; J. Januškevičiūtė, A. Makauskaitė, dizainas ir kompiuterinė grafika; A. Remeikis, piešiniai; L. Martinkėnas, kompiuterinės animacijos; M. Urbaitis, muzika
Lietuva iki Mindaugo
Vilnius: Elektroninės leidybos namai
1999
1 CD-ROM

3.

D. Vildžiūnas (video medžiaga)
1990 kovo 11 d. Lietuvos pasirinkimas: nepriklausomybė
Vilnius: INNA
2000
1 CD-ROM

4.

Kūrybinė grupė: K. Firkavičiūtė, P. Lavrinec, I. Lempertas, G. Potašenko (ats. redaktorius)
Lietuvos tautinės mažumos. Kultūros paveldas
Vilnius: Matematikos ir informatikos institutas
2001
1 CD-ROM

5.

Redaktorius, sudarytojas ir projekto vadovas E. Jovaiša
Gimtoji istorija. Lietuvos istorijos vadovėlis nuo 7 iki 12 klasės
Vilnius: Elektroninės leidybos namai
2002
1 CD-ROM
3000

6.

V. Kavaliauskas
Už nuopelnus Lietuvai
Vilnius: Penki kontinentai
2002
3 CD-ROM

7.

Sudarytojas V. Almonaitis
VDU istorijos specialybės studentų lauko tyrimų praktikos darbai atlikti 2000–2001 m.
Kaunas: VDU
2002
1 CD-ROM

8.

D. Gibišienė
Baublių kaimo istorija paraštėse
Kretinga; Baubliai: Kretingos raj. savivaldybės M. Valančiaus viešoji biblioteka
2002
1 CD-ROM

9.

Nepriklausomybės atstatymo akto signatarai
Vilnius: Lietuvos Respublikos Seimo kanceliarija
2003
1 CD-ROM

10.

Idėja: V. Reivytis, V. Toleikis; kūrybinė grupė: A. Stankevičius, projekto vadovas; V. Reivytis, koordinatorius; D. Timinskas, dizaineris; A. Peldžius, maketuotojas; J. Čilvinaitė, programuotoja; D. Slavinskas, atmintuko dizaineris; A. Chudinskij, kompozitorius; E. Kučinskaitė, redaktorė
Sovietinė Lietuva. Kaip mes gyvenome: 1953–1985 m.
Kaunas: Terra media
2003
1 CD-ROM
1000

11.

Didaktinės dalies autorius S. Maciulevičius
Istorijos laboratorija. Kompiuterinė mokomoji Lietuvos istorijos priemonė
Vilnius: Elektroninės leidybos namai
2003
1 CD-ROM
2000

12.

Redaktorius, sudarytojas ir projekto vadovas E. Jovaiša
Gimtoji istorija. Lietuvos istorijos vadovėlis nuo 7 iki 12 klasės. 2-asis leidimas
Vilnius: Elektroninės leidybos namai
2003
1 CD-ROM
2000

13.

Atstatykime Lietuvos Valdovų rūmus
Vilnius: Elektroninės leidybos namai
2003
1 CD-ROM
2000

14.

Imago Lithuaniae. Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės žemėlapiai ir dokumentai iš Tomaszo Niewodniczańskio rinkinių
Vilnius: Vilniaus universiteto biblioteka
2003
1 CD-ROM
300

15.

Parengė D. Gibišienė
Baublių kaimo bibliotekos istorija
Kretinga; Baubliai: Kretingos raj. savivaldybės M. Valančiaus viešoji biblioteka
2003
1 CD-ROM

16.

J. Jurkynas G. Jurkynienė
Integruotas istorijos kursas „Lietuva ir pasaulis“ 12 klasei
Kaunas: Šviesa
2004
1 CD-ROM

17.

Sudarytojas ir redaktorius E. Jovaiša
Įdomioji Lietuvos istorija. Lietuvos valstybingumo istorija nuo seniausių laikų iki mūsų dienų
Vilnius: Elektroninės leidybos namai
2004
1 CD-ROM
3000

18.

Sudarytojos: R. Baristaitė, A. Malinauskaitė, A. Tamulienė; redaktorė L. Kazlauskaitė
Spaudos draudimo (1864–1904) ir pogrindžio (1940–1990) leidiniai Šiaulių „Aušros“ muziejuje
Šiauliai: Šiaulių „Aušros“ muziejus
2004
1 CD-ROM
50

19.

Redaktorius, sudarytojas ir projekto vadovas E. Jovaiša; sistema, programavimas ir animacija: A. Gudinavičius; programavimas : M. Ligeika; dizainas: A. Makovska, M. Pleskas; muzika: M. Urbaitis
Gimtoji istorija. Lietuvos istorijos vadovėlis nuo 7 iki 12 klasės. 3-iasis leidimas
Vilnius: Elektroninės leidybos namai
2004
2 CD-ROM

20.

Lietuviškos spaudos atgavimui 100 metų: 1904–2004 m. Žaidimai „Knygnešiai“ ir „Labirintas“
Vilnius: Elektroninės leidybos namai
2004
1 CD-ROM

21.

Rengėjai: A. Pacevičius (projekto vadovas); J. Makauskas, I. Rimkutė, G. Šinkonis (technologiniai sprendimai); I. Šenavičienė, V. Berenis, V. Garliauskas, A. Krakytė (tekstai); R. Laukaitytė (konsultantė); R. Bernotėnienė (redaktorė)
Žemaičių Kalvarijos mokykla, 1803–1836 m.
Vilnius: Vilniaus universiteto Komunikacijos fakultetas
2005
1 CD-ROM
500

22.

Sudarytojos: R. Bedulytė, V. Kazilionytė
Pasvalio krašto knygnešiai
Pasvalys: Pasvalio Mariaus Katiliškio viešoji biblioteka
2005
1 CD-ROM
50

23.

Istorija: aiškinamasis žodynas lietuvių gestų kalba
Vilnius: Surdologijos centras
2005
2 CD-ROM
300

24.

Projektui medžiagą atrinko ir tekstus parašė J. Vaičenonis; konsultantas A. Pociūnas; fotografas R. Žiemys; medžiagą rengė D. Graibuvienė ir L. Urbonienė
Lietuvos kariuomenė kovose už nepriklausomybę 1918–1920 m.
Vilnius: Versus aureus; Kaunas: Vytauto Didžiojo karo muziejus
2005
1 CD-ROM
800

25.

E. Bakonis
Lietuva pasaulyje. Mokytojo knyga. Vadovėlio komplekto dalis X klasei
Kaunas: Šviesa
2005
1 CD-ROM
500

26.

Sudarytojas ir redaktorius E. Jovaiša
Įdomioji istorija. Lietuvos meno istorija nuo seniausių laikų iki mūsų dienų
Vilnius: Elektroninės leidybos namai
2005
1 CD-ROM
1500

27.

Pumpėnų bendruomenė; Atviros Lietuvos Fondas; Pasvalio rajono savivaldybė; VĮ „Kompiuterių mokymo centras“
Čia Pumpėnų kraštas. Čia praeitis ir ateitis
Vilnius: Minties vingiai
2005
1 CD-ROM

28.

Kuratorius J. Rimkus; bendraautoriai A. Surblys ir V. Šidiškytė; projekto vadovė R. Tamoliūnienė
Kauno savastis Lietuvos tūkstantmečio kontekste
Kaunas: Kauno apskrities viešoji biblioteka
2005
1 CD-ROM

29.

Tekstai ir fotografijos: Varėnos rajono savivaldybė ir Dzūkijos nacionalinis parkas; filmuota medžiaga: V. Plytnikas
Varėnos kraštas
Kaunas: Rodiklis; Vilnius: Elektroninės leidybos namai
2005
1 CD-ROM

30.

Sudarytojas N. Vėlius
Baltų religijos ir mitologijos šaltiniai
Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas
2006
1 CD-ROM

31.

Istorija, 2000–2007 m. Į pagalbą abiturientui
Vilnius: TEV
2006
1 CD-ROM

32.

G. Kačiuškienė
Lietuvių kalba ir civilizacija. Paskaitų tezės
Šiauliai: Šiaulių universiteto leidykla
2006
1 CD-ROM
30

33.

Sudarytojai: G. Vaitkevičius, O. Valionienė, S. Sarcevičius
Vilniaus archeologijos atlasas
Vilnius: Lietuvos istorijos institutas. Miestų tyrimų skyrius
2006
1 CD-ROM
40

34.

Trakų pilys. Virtuali laiko kelionė. XIV–XXI amžiai
Vilnius: Naujieji sprendimai
2007
1 CD-ROM

35.

M. Drėmaitė, B. Salatkienė, H. Soms, R. Trimonienė; sudarytojas S. Kulevičius
Pramonės paveldo panauda šiandienos poreikiams: gerosios patirties analizė
Šiauliai: Šiaulių universiteto leidykla
2007
1 CD-ROM
200

36.

Teminio plano ir siužetinės schemos autorius V. Laurinavičius; kūrybinė grupė: V. Aleksiejūnas, V. Laurinavičius, V. Ruzas
Pinigai Lietuvoje 1914–1945 m.
Vilnius: Lietuvos bankas
2007
1 CD-ROM
1200

37.

Parengė V. Macienė
Kūlupėnų istorija: 1917–1987 m.
Kretinga; Kūlupėnai: Kretingos rajono savivaldybės M. Valančiaus viešoji biblioteka
2007
1 CD-ROM

38.

Parengė R. Žilinskienė
Kurmaičių istorija – ateičiai
Kretinga; Kurmaičiai: Kretingos rajono savivaldybės M. Valančiaus viešoji biblioteka
2007
1 CD-ROM

39.

B. Kerys
Viekšnių kraštas. Bibliografija ir žinios krašto istorijai
Viekšniai (Mažeikų raj.): B. Kerys
2007
1 CD-ROM

40.

Parengė A. Danielius, V. Vilčiauskienė; tekstą skaitė D. Kurlienė; skambėjo T. Balkutės, Maironio, V. Palčinskaitės eilės
Joniškio rajono savivaldybės Jono Avyžiaus viešosios bibliotekos istorija
Joniškis: Joniškio rajono savivaldybės J. Avyžiaus viešoji biblioteka
2007
1 CD-ROM

41.

Sudarytojas ir redaktorius E. Jovaiša
Įdomioji Lietuvos istorija. Valstybė. Menas. Visuomenė
Vilnius: Elektroninės leidybos namai
2007
3 DVD-ROM

42.

Rengėjai: I. Kubilienė, B. Kaluškevičius
Paminklai Lietuvos knygnešiams ir daraktoriams
Vilnius: I. Kubilienė
2008
1 CD-ROM

43.

Tauragė: 500 metų rašytiniuose šaltiniuose
Tauragė: Tauragės rajono savivaldybės viešoji biblioteka
2008
1 CD-ROM

[14] Suvestinis katalogas – bendra bibliografinė sistema, jungianti į vieną visumą informaciją apie Lietuvos bibliotekose saugomus dokumentus. Prieiga internete:

[15] Varnienė, R., Vaškevičienė A. Elektroninių išteklių leidyba ir ilgalaikis išsaugojimas, 2001 [žiūrėta 2010 m. sausio 24 d.]. Prieiga internete:

Leidybos raida

Per analizuojamą 11 metų (1998–2008) laikotarpį buvo išleistos 43 skaitmeninės knygos istorine tematika. Vidutinis aritmetinis vidurkis – 3,91 knygos per metus. Kiekvienais metais išleistų skaitmeninių knygų skaičiaus kitimas pavaizduotas 2 lentelėje.

2 lentelė. Išleistos ir LNB LIBIS suvestiniame kataloge įregistruotos skaitmeninės knygos (2010 m. sausio mėn. duomenys.)

Metai

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Iš viso

Skaitmeninės knygos istorine tematika

1

1

1

1

4

7

5

9

4

8

2

43

Visi LIBIS elektroniniai ištekliai

16

37

84

104

136

163

174

203

245

225

285

1679

1998–2008 m. išleistų skaitmeninių knygų procentinis pasiskirstymas (leidybos raida) pavaizduotas 1 iliustracijoje.

1 il. 1998–2008 m. išleistų skaitmeninių knygų procentinis pasiskirstymas (leidybos raida)

Galima skirti šiuos skaitmeninių knygų istorine tematika leidybos raidos etapus:

1998–2001 m. Tais metais išleistos vos keturios knygos – po vieną kiekvienais metais. Ir nors knygų istorine tematika leidybos raida atsiliko nuo bendro skaitmeninių leidinių leidybos augimo (šiuo laikotarpiu visų skaitmeninių knygų leidyba kasmet paaugdavo beveik po 100 %), tačiau akivaizdu, kad skaitmeninės informacijos naudojimas Lietuvoje prasidėjo tuo pačiu metu kaip ir visame pasaulyje.

2002–2007 m. Per tuos šešerius metus kasmet išleidžiama nuo keturių iki devynių istorinių skaitmeninių knygų, jaučiamas žymus jų leidybos augimas, viršijantis bendras tendencijas. Visa skaitmeninių knygų rinka kasmet paaugdavo vidutiniškai 16 %. Nedidelis sumažėjimas užfiksuotas tik 2007 m.

Nuo 2008 m. 2008 m. pasirodė vos dvi knygos. Panašu, kad tai tik laikinas nuosmukis, nes bendras skaitmeninių leidinių kiekis, palyginti su 2007 m., kai užfiksuotas kritimas, paaugo 27 %. Taip pat tikėtina, kad vis spartėjant interneto ryšiui ir klestint piratavimui nemažai skaitmeninių knygų iš kompaktinių plokštelių persikelia į interneto tinklus.

Tiražai

Tik 18 išleistų knygų iš 43 bibliografiniame įraše turi leidėjų deklaruotą tiražą. Mažiausias tiražas – 30 vienetų, didžiausias 3000 vienetų. Vidutinis tiražas – 1026 vienetai. Deja, dėl nedeklaruojamų tiražų nepakanka duomenų tikslioms jų kitimo tendencijoms prognozuoti. Nors negalima nepastebėti, kad 5 iš 6 leidinių, turinčių didesnį nei vidutinį tiražą, buvo išleisti 2002–2004 m. laikotarpiu.

LNB duomenimis[16] vidutinis vienos spausdintos knygos tiražas 1998 m. Buvo apie 3,1 tūkst. Egzempliorių. Iki 2003 m. jis tolydžiai mažėjo iki 1,8 tūkst. Egzempliorių ir toks stabiliai laikėsi iki 2007 m. taigi tiriamuoju laikotarpiu vidutinis skaitmeninės knygos tiražas yra beveik du kart mažesnis nei spausdintos knygos.

[16] http://www.libis.lt:8088/doc/Lietuvos_2007.pdf

Piratavimas

Kalbant apie skaitmeninę leidybą neatsiejamas dalykas yra piratavimas. Vienas didžiausių skaitmeninių technologijų pranašumų yra paprastas skaitmeninių duomenų kopijavimas ir platinamas pasinaudojant interneto tinklais.

Galima kalbėti apie dviejų lygių piratavimą – taip vadinamą buitinį, kai skaitmeninis leidinys yra kopijuojamas pagal poreikį ir tomis kopijomis dalijamasi su draugais, pažįstamais. Tokio piratavimo mąstai yra nedideli ir iš principo jis gali būti lygintinas su spausdintos knygos skolinimusi tam, kad perskaitytume.

Žymiai didesnę įtaką leidėjų pajamoms daro viešas piratinių kopijų skleidimas internetiniais tinklais. Buvo atliktas tyrimas dviejose lietuviškose skaitmeninių laikmenų apsikeitimų svetainėse[17]. Jų paieškos sistemose buvo ieškota visų 43 šiame straipsnyje minimų skaitmeninių knygų istorine tematika. Laisvai parsisiųsti buvo prieinamos 5 knygos. Išsamūs rezultatai pateikti 3 lentelėje.

3 lentelė. Skaitmeninių knygų istorine tematika nelegalių kopijų atsisiuntimo statistika

linkomanija.net

torrent.lt

Pavadinimas

Įdėjimo data

Dienos

Atsisiuntimų skaičius (iki 2010.02.13)

Vidutinis atsisiuntimų skaičius per dieną

Įdėjimo data

Dienos

Atsisiuntimų skaičius (iki 2010.02.13)

Vidutinis atsisiuntimų skaičius per dieną

Suminis vidutinis atsisiuntimų skaičius per dieną (populiarumas)

Sovietinė Lietuva. Kaip mes gyvenome: 1953–1985 m. (2003)

2006-09-26

1236

6195

5,01

2009-02-16

362

1630

4,50

9,51

Lietuva iki Mindaugo (1999)

2009-04-16

303

759

2,50

2009-02-16

362

1511

4,17

6,68

Istorija, 2000–2007 m. Į pagalbą abiturientui (2006)

2007-12-11

795

1842

2,32

2008-02-24

720

1509

2,10

4,41

Gimtoji istorija. 1-as leidimas (2002)

2007-07-07

952

1592

1,67

2007-07-07

952

1784

1,87

3,55

Įdomioji Lietuvos istorija. Lietuvos valstybingumo istorija nuo seniausių laikų iki mūsų dienų (2004) *, **

2010-01-21

23

167

7,26

* – skaitmeninė knyga apsaugota nuo kopijavimo.
** – skaitmeninė knyga (prieinama 23 dienas) neįtraukta į suminį atsisiuntimų skaičių per dieną rezultatą.

Iš šių duomenų galima daryti tam tikrus apibendrinimus apie konkrečių knygų populiarumą – populiaresnė knyga atsisiunčiama dažniau. Dėl tam tikrų skaitmeninių laikmenų apsikeitimų svetainių ypatumų (kartais nelegalios laikmenos yra pašalinamos, vėliau vėl įdedamos) bendras atsisiuntimų skaičius taikytinas tik konkrečiu laikotarpiu, nes nėra duomenų apie atsisiuntimus ankstesniais laikotarpiais.

Populiariausios skaitmeninės knygos istorine tematika „Sovietinė Lietuva“ jau daugiau kaip treji metai vidutiniškai kasdien atsisiunčiama po beveik 10 nelegalių kopijų. Knygos prekyboje šiuo metu nebėra. Sunku tiksliai nustatyti, kiek skaitytojų sutiktų už ją mokėti tam tikrą leidėjo nustatytą kainą ir kartu įvertinti leidėjo negautų pajamų dydį.

[17] www.linkomanija.net ir www.torrent.lt

Laikmenos

Tik viena skaitmeninė knyga istorine tematika buvo išleista DVD-ROM kompaktinėje plokštelėje (4,3 GB talpos). Visos kitos – CD-ROM tipo kompaktinėse plokštelėse (0,7 GB talpos), iš jų 39 knygos išleistos vienoje plokštelėje, 2 – dviejose, o 1 prireikė trijų.

Neaptikta nei vienos knygos, išleistos skaitmeninių knygų skaitytuvams tinkamo formato.

Leidėjai

Išanalizavus visų 43 istorijos tematikos knygų leidėjus, juos galima suskirstyti į keturias grupes:

privačios įmonės (uždarosios akcinės bendrovės);

švietimo ir mokslo institucijos (universitetai, institutai, bibliotekos ir muziejai);

valstybinės institucijos;

privatūs fiziniai asmenys.

Atskirų leidėjų grupių pasiskirstymas pagal išleistų skaitmeninių knygų kiekį istorine tematika pateiktas 2 iliustracijoje.

Leidėjų grupių pasiskirstymas pagal išleistas skaitmenines knygas istorine tematika
2 il. Leidėjų grupių pasiskirstymas pagal išleistas skaitmenines knygas istorine tematika

Galima konstatuoti, kad didžiąją dalį rinkos pasidajina privačios įmonės (48 % leidinių) ir švietimo bei mokslo institucijos (40 %). Valstybinės institucijos ir privatūs asmenys sudaro tik nedidelę dalį. Taip pat pažymėtina, kad skaitmeninėje leidyboje istorine tematika beveik visiškai nedalyvauja spausdintų knygų leidėjai – tiek didieji, tiek mažieji. Tik dvi spausdintų knygų leidyklos („Šviesa“ ir „Versus Aureus“) yra išleidusios vos po vieną skaitmeninę knygą istorine tematika.

Rinkos lyderė – specializuota skaitmeninių knygų leidykla „Elektroninės leidybos namai“, išleidusi 12 (arba beveik 28 %) skaitmeninių knygų istorine tematika. Daugiau nei vienas leidėjas nėra išleidęs daugiau kaip dviejų skaitmeninių knygų istorine tematika.

Dešimt iš 12 „Elektroninės leidybos namų“ parengtų ir išleistų skaitmeninių knygų istorine tematika sumanytojas, autorius, sudarytojas, redaktorius yra akademikas, prof. Dr. Eugenijus Jovaiša (žr. 1 lentelę, 1, 2, 5, 12, 13, 17, 19, 20, 26, 41 pozicijas). Į LNB suvestinį katalogą nėra įtraukti dar du E. Jovaišos skaitmeniniai leidiniai istorijos tematika: „Lietuvos dvarai“ (2005 m.) ir „Tauragės kraštas priešistorėje“ (2006 m.). Visi paminėti leidiniai yra humanitarinių ir socialinių mokslų srities taikomosios mokslinės veiklos (eksperimentinės plėtros) pobūdžio. Šis E. Jovaišos darbų ciklas „Istorija ir kompiuteriai“ (1997–2007 m.) 2008 m. įvertintas Lietuvos mokslo premija. Jo sumanytos skaitmeninės knygos sulaukė plataus atgarsio tarp skaitytojų, besidominčių istorija ir naujomis technologijomis, jos buvo analizuojamos moksliniuose straipsniuose[18]. Tam tikru sėkmės kriterijumi galima laikyti ir piratavimą – net trys knygos iš anksčiau minėto ciklo yra platinamos nelegaliai ir kiekvieną dieną atsisiunčiama daugiau kaip 17 jų kopijų.

[18] Balčytienė, A. Daugialypės terpės kūriniai kaip iššūkis tradicijai. Istorija, 2000, t. 45, p. 46–55.

Išvados

Skaitmeninių leidinių naudojimas ir leidyba Lietuvoje prasidėjo tuo pačiu metu kaip ir visame pasaulyje.

Tiriamuoju laikotarpiu vidutiniai skaitmeninės knygos tiražai yra beveik du kartus mažesni nei spausdintų knygų.

Skaitmeninių knygų leidėjai – specializuotos įmonės ir švietimo bei mokslo institucijos. Tiek didieji, tiek smulkieji spausdintų knygų leidėjai skaitmeninėje leidyboje kol kas dalyvauja tik epizodiškai.

Absoliučiai populiariausia nešiojama laikmena – CD-ROM standarto kompaktinė plokštelė. Visiškai neaptikta leidinių, išleistų laikmenomis, pritaikytomis skaityti skaitmenines knygas specializuotais skaitytuvais.

2007–2009 m. duomenimis, populiariausių skaitmeninių knygų dviejose interneto svetainėse nelegaliai atsisiunčiama nuo 4 iki 10 egzempliorių per dieną. Tikėtina, kad toks piratavimas yra viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl spausdintinių knygų leidyklos delsia prisidėti prie skaitmeninės leidybos rinkos.

Skaitmeninių leidinių leidyba 2002–2007 m. padidėdavo po 17 %. Yra ženklų (bendras skaitmeninės leidybos sumažėjimas 2007 m., istorinės tematikos knygų leidybos kritimas 2008 m.), kad 2008 m. yra pasikeitimų skaitmeninėje leidyboje metai – keisis knygų laikmenų formatai, leidybos modeliai.